КОНЦЕПТ PANDEMIC В АНГЛОМОВНОМУ МЕДІЙНОМУ ДИСКУРСІ - ШАРАПАНОВСЬКА, Ю. В. (АКАДЕМІЧНІ СТУДІЇ. СЕРІЯ «ГУМАНІТАРНІ НАУКИ», 2023)
Концепт PANDEMIC швидко розвинувся за останні три роки та активно вивчається на вербальному та паравербальному рівні лінгвістами різних країн. Сутність концепту як ментального утворення суттєво змінилася за період пандемії коронавірусу SARS-2019, яка вплинула на різні сторони життя людства, що призвело до змін у лінгвістичному складі мов на лексичному, граматичному та інших мовних рівнях. Особливо помітним цей вплив є в англійській мові, яка слугувала джерелом лексичного наповнення інших мов одиницями, що пов'язані з темою розповсюдження коронавірусної інфекції. Дослідження концепту PANDEMIC вимагає різнобічних підходів та використання комплексної методики. Досліджуваний концепт відноситься до категорії універсальних, проте в різних лінгвокультурах існують певні особливості його сприйняття. Структуру концепту розроблено за допомогою визначенням його ядерного й периферійного шарів на основі проведеного лексикографічного аналізу, а також асоціативного та ідентифікаційного експериментів. Ядро концепту вміщує найтиповіші та найуживаніші складники, які відносяться до бази концепту, периферія утворюється більш узагальненими, абстрактними та неочевидними компонентами, які утворюють інтерпретаційне поле концепту та залежать від мовної культури, а також від індивідуальних ментальних інтерпретацій окремої людини. Центральне місце у структурі концепту належить основному поняттю, яке називають ядром цього концепту, а специфічні національні, культурні та особистісні поняття винесено на периферію. Структура концепту є сукупністю поняттєвого, образного й оцінного компонентів, між якими існує взаємозв'язок та взаємозалежність. Такі експериментальні методи дослідження концептів, як асоціативний та ідентифікаційний експерименти, дозволяють отримати специфічну інформацію індивідуального, емоційного та оцінного характеру, виявляють його найбільш вагомі складові. Поняттєвий компонент враховує основні семантичні елементи концепту, а образно-оцінний – його ціннісно-смислові параметри. В основі формування концепту знаходяться його асоціативні зв'язки та особливості культурно-історичного формування лінгвокультури. Виявлені при зіставленні мовних одиниць відмінності інтерпретуються як когнітивні відмінності вираженими ними концептами в різних національних концептосферах і формулюються на основі конкретних мовних когнітивних ознак у конкретній картині світу. Залучення даних словників дає змогу виокремити ядро і периферію для лексичного опису позначеного концепту на всіх рівнях: від слів і стійких описів до фразеологізмів. Під час дослідження концепту доцільною є розробка моделі його лексико-семантичного поля. Семантичне поле можна визначити як сукупність мовних одиниць, пов'язаних спільністю змісту, що відображають схожість явищ. У результаті проведеного аналізу концепту PANDEMIC когнітивні ознаки було класифіковано за частотністю згадування їх в асоціативних есе, а також ідентифікацією експертами під час проведення експерименту. Найбільш значущими ознаками концепту PANDEMIC визначені ті, що пов'язані зі шкодою для здоров'я, лікуванням, ізоляцією та вакцинацією, найменш значущою – позитивний економічний ефект.