АКАДЕМІЧНЕ ПИСЬМО ЯК КОМПОНЕНТ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ - ЛЕВЧЕНКО, Т. М.; ШИМЧЕНКО, Л. А. (АКАДЕМІЧНІ СТУДІЇ. СЕРІЯ «ПЕДАГОГІКА», 2023)
У статті розглянуто особливості жанрів академічного письма (анотація, тези, наукова стаття, наукове есе) та специфіку навчання писемної наукової комунікації в межах закладів вищої освіти. Проаналізовано структуру анотації, особливу увагу звернено на алгоритм дій здобувачів вищої освіти під час написання наукового есе. Зазначено, що освіта, особливо вища, розглядається як основний чинник соціально-економічного прогресу нації, адже причина такої уваги до освіти полягає в розумінні того, що найважливішою цінністю та основним багатством сучасного суспільства є людина, здатна до пошуку, освоєння нових знань, навчання протягом життя та прийняття нестандартних рішень. Особливу увагу закцентовано на тому, що протягом багатьох десятиліть соціально-економічні етапи у розвитку суспільства диктували стратегії динаміки та зміст освіти, на сьогодні ж у державних освітніх стандартах визначено як пріоритет науково-дослідну діяльність та міжкультурну наукову комунікацію, тому заклади вищої освіти почали активно впроваджувати елементи та жанри наукової комунікації. Опанування навичками та вміннями академічного письма для сучасного студента надзвичайно актуальне, оскільки актуальними є уміння писати анотацію до проєкту для міжнародної конференції або конкурсу, писати наукове есе, презентувати результати власної дослідницької діяльності, листуватися з діловими партнерами. Отже, здобувачі вищої освіти (бакалаврського і магістерського рівнів), які володіють основними жанрами наукової писемної комунікації, у перспективі стануть успішнішими фахівцями, науковцями у сучасному світі, оскільки наукова компетенція дозволить сформувати уявлення про специфіку наукового тексту відповідно до сучасних міжнародних норм наукової комунікації, здатність структурувати текст і грамотно передавати його зміст, а знання основних жанрів академічного письма та формування базових умінь і навичок є тим науковим підґрунтям, завдяки якому розвивається науковий досвід у межах професійної сфери та реалізуються творчі здібності дослідників-початківців.