ІНТЕГРАЦІЯ ТЕХНОЛОГІЙ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ У СИСТЕМУ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ ФАХІВЦІВ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА - ПОПЛАВСЬКА, Г. В.; ЛЕХІЦЬКИЙ, Т. В. (АКАДЕМІЧНІ СТУДІЇ. СЕРІЯ «ПЕДАГОГІКА», 2026)
У статті досліджено особливості інтеграції технологій штучного інтелекту у систему професійної підготовки майбутніх фахівців музичного мистецтва в умовах цифровізації сучасної освіти. Актуальність дослідження зумовлена активним розвитком технологій штучного інтелекту та необхідністю модернізації змісту музичної освіти відповідно до вимог цифрового суспільства. Зазначено, що сучасна система професійної підготовки майбутніх музикантів-педагогів потребує оновлення методичних підходів, розширення спектра цифрових інструментів та формування в здобувачів освіти навичок роботи з інноваційними технологіями. Визначено суперечність між широкими можливостями використання штучного інтелекту у музичній творчості, виконавській та педагогічній діяльності й недостатнім рівнем його теоретико-методичного обґрунтування у професійній підготовці майбутніх фахівців музичного мистецтва. У процесі дослідження проаналізовано наукові праці вітчизняних дослідників щодо використання штучного інтелекту в освіті та музичному мистецтві. З’ясовано, що технології штучного інтелекту забезпечують нові можливості для персоналізації навчання, автоматизації творчих процесів, створення музичного контенту та розвитку креативного мислення здобувачів освіти. Особливу увагу приділено аналізу можливостей генеративних платформ Suno AI та AIVA у процесі професійної підготовки студентів спеціальності «Середня освіта (Музичне мистецтво)». Встановлено, що використання інструментів штучного інтелекту у межах дисципліни «Музично-інформаційні технології» сприяє формуванню цифрової компетентності, розвитку навичок роботи з аудіоредакторами, DAW-системами, засобами комп’ютерного аранжування та технологіями створення мультимедійного контенту. Розкрито особливості організації практичної роботи студентів із використанням генеративних музичних платформ, що дозволяють створювати музичні композиції за заданими параметрами, аналізувати результати автоматизованого музичного синтезу та оцінювати їх педагогічну доцільність. Доведено, що використання таких цифрових інструментів позитивно впливає на розвиток творчого потенціалу майбутніх фахівців музичного мистецтва, підвищує їхню мотивацію до навчання та забезпечує готовність до професійної діяльності в умовах цифрової трансформації освіти. Окрему увагу приділено питанням етичного використання технологій штучного інтелекту, академічної доброчесності, авторського права та необхідності формування відповідального ставлення до використання цифрового контенту. Наголошено, що штучний інтелект не замінює творчість людини, а виступає ефективним допоміжним інструментом у професійній діяльності музиканта-педагога. Зроблено висновок, що інтеграція технологій штучного інтелекту у систему професійної підготовки майбутніх фахівців музичного мистецтва є перспективним напрямом модернізації музичної освіти, який забезпечує підвищення її інноваційності, практичної спрямованості та відповідності сучасним вимогам розвитку суспільства. Перспективи подальших досліджень пов’язано з розробленням ефективних методичних моделей використання штучного інтелекту в музично-педагогічній практиці та удосконаленням цифрової підготовки майбутніх учителів музичного мистецтва.